Af Natasja Broström, Alt om Data
Denne artikel er oprindeligt bragt på Alt om Data. Computerworld overtog i november 2022 Alt om Data. Du kan læse mere om overtagelsen her.
Gaming står foran en ny udvikling, som vist godt kan betegnes som revolutionær. Du kender det fra musik og film: Det hele flytter ud af hardwaren og op i skyen – i form af streamingtjenester. Nu er turen kommet til gaming. Til efteråret lancerer Google nemlig spiltjenesten Stadia, som løfter gaming op på et nyt niveau.
Realtidsoverførslen er mulig takket være bedre, mere stabilt og stærkere trådløst internet samt ikke mindst det kommende 5G-netværk. Blot med en controller i hånden vil Stadia-spillere kunne koble sig på tjenesten og spille løs uden behov for indholdsdownload, fysiske skiver eller konsoller.
Med Stadia lover Google en slags Netflix for spil, hvor brugerne streamer direkte fra Googles datacentre placeret rundt om i 200 lande. I 2020 – altså allerede næste år – skal spillene også kunne deles med kompatible enheder på samme måde, som vi i dag ”caster” indhold via Googles lille Chromecast. Streamingkvaliteten begynder ved et maksimum på 4K og 60 fps, men vil stige til 8K og 120 fps. Foreløbig vil det kræve op til 35 Mbit/s på din forbindelse at afvikle 4K-spil fra Stadia-tjenesten flydende.
Særlig grafik til streaming
Stadia er ikke første bud på en spiltjeneste i skyen. Microsoft har Xbox Game Pass, og Sony har PlayStation Now, som fik dansk lancering i marts. Nyheden er, at Stadia afvikler indhold i realtid uden brug af en konsol. På sigt vil Stadia-brugere også kunne sende indhold til enheder på tværs af platforme, for eksempel smartphones eller computere med Chrome-browseren åben.
Googles præsentationer har vist, at Stadia kan afvikle tunge spil som Assassins Creed uden forsinkelse. For at opnå dette har AMD for Google udviklet en speciel gpu (grafikchip), som leverer 10,7 teraflops. Til sammenligning har PlayStation 4 Pro en chip med 4,2 teraflops og Xbox One X 6 teraflops.
Med en omsætning på spilmarkedet på 180 milliarder dollar, næsten 1200 milliarder danske kroner, om året, kan det ikke undre, at Google forsøger at vinde fodfæste her. Timingen for lanceringen har Stadia da også velvalgt. Selv om konkrete datoer endnu ikke er på bordet, ankommer Microsofts næste Xbox-konsol med kodenavnet Scarlett først op mod jul 2020, og det vil undre meget, om Sonys længe ventede PlayStation 5 (det uofficielle kaldenavn) ikke viser sig ved samme lejlighed. Måske inden.
Begge konsoller er stadig fysiske enheder, låst under fladskærmen, hvor indhold købes som download eller i form af fysiske skiver til op mod 6-700 kroner stykket. Her kan Stadia med sin enkle, prisvenlige tilgang over flere platforme betyde et væsentlig pres på de traditionelle konsoller. Formentlig svarer prisen på 1000 kroner for en Stadia-controller, til omkring en fjerdedel af prisen på de kommende konsoller fra Microsoft og Sony.
Veteraner har bagkatalog
Til Microsofts og Sonys fordel tæller, at de er veteraner i branchen, har millioner af loyale fans og enorme bagkataloger med nærmest legendariske titler. Halo-serien har været såkaldt et købsargument for Xbox i konsolgenerationer, ligesom Gran Turismo har været det for PlayStation.
Yderligere har Microsoft og Sony flere esser i ærmet. Begge de kommende konsoller er bekræftet bagudkompatible og med fysiske drev, hvilket for mange fans er et kæmpeplus, da flere spiltitler, trods et par år på bagen, stadig er yderst populære.
![](https://www.computerworld.dk/uploads/aod/2019/09/google_stadia-1024x683.jpg)
For Xbox Scarlett gælder det til og med alle Xbox One-spillene, som hos mange stadig står hjemme på hylden eller ligger som køb på harddisken. Om spil til Xbox og Xbox 360 kan afvikles direkte fra drevet, og om onlinekøbte Xbox One-optimerede spil kan overføres til den nye konsol via brugerkontoen, står ikke helt klart.
Hvor langt bagud kompatibiliteten gælder for PlayStation 5 er også endnu uvist, men titler kun fra forrige generation (PlayStation 4) lyder mest realistisk, selv om hele bagkataloget, så vidt teknisk muligt, har været omtalt. Måske i form af en hybrid-harddisk, som kan afvikle de gamle, populære PlayStation-spil og uden problemer køre næste generation i 8K-opløsning.
Alliance tager kampen op
Modsat Nintendo, som har forholdt sig relativ tavs uden konkrete, officielle udmeldinger angående streamingtjenester og firmaets Switch-konsol, har hverken Sony eller Microsoft ignoreret udviklingen. Som modtræk indgik de to rivaler i år samarbejde om at udvikle skyløsninger via Microsofts datahåndteringsplatform Azure.
Formentlig handler det om at strømline den underliggende serverhardware, så udviklere nemmere kan designe spil for begge firmaer. Her kan Microsoft trække på årtiers udviklingsarbejde, hvilket kommer Sony til gode. Det japanske firma har ikke den kaliber inden for hardware og software, som Microsoft har opbygget.
Især Microsoft har været på tæerne over for den nye streaming-tendens og lancerer sin egen Azure-understøttede tjeneste, Project xCloud, som efter planen åbner for offentlig test til oktober 2019 med 3500 tilgængelige spil fra begyndelsen.
XCloud fungerer som tillægs-funktion, der omdanner brugerens Xbox One-konsol til en personlig skyserver, hvorfra brugeren også kan afvikle spillene på andre enheder. Spiludviklerene kan bygge videre på Xbox One-kode og i praksis tilføje enheds-specifikke features, som aktiveres ved streaming til andre enheder – for eksempel mulighed for touch i brugerinterfacet på en kompatibel enhed.
Stadia har 31 titler
Trods sin lavere pris og nemmere tilgængelighed har Google Stadia også sit at kæmpe med. Såfremt streamingen kører, som den skal, er og bliver indhold den store udfordring. Indtil videre er der bekræftet 31 titler, herunder Assassins Creed Odyssey og Doom Eternal – det skete ved lancering af Stadia – men Google har oprettet eget udviklerstudio, Stadia Games and Entertainment, til udvikling af eksklusivtitler.
Ud over de fire nævnte spillere, kommer Apple også med en spiltjeneste, Apple Arcade, senere i år. Apple har dog ikke fortalt meget om sin kommende tjeneste, andet end at det er særligt udvalgte titler, ikke stortitler, som tilgås via App Store, og at spillene kan spilles på tværs af Apples eget miljø, det vil sige fra blandt andet Apple TV til Mac og iPad. Uanset, hvem der vinder slaget om spillernes gunst, så er der masser at glæde sig til i 2019, og det bliver ikke mindre kedeligt i 2020.