Denne artikel stammer fra det trykte Computerworlds arkiv. Artiklen blev publiceret den Computerworld d. 22. januar 2002.
Det japanske mobiltekstsystem i-mode har over 30 millioner brugere, men den mest benyttede funktion, tekstbesked, er ikke overlegen i forhold til SMS. De egentlige tjenester har samme antal brugere som i de førende europæiske lande, viser ny rapport fra Strand Consult.
Det japanske i-mode mobilsystem er overvurderet i Europa. I-mode er blevet meget beundret, fordi systemet hurtigt har fået en masse brugere - hvor den europæiske parallel WAP i det store hele er slået fejl. Nu viser en ny rapport fra teleanalytikeren Strand Consult, at i-mode ikke har bragt japanerne så lang forud for europæerne.
I-mode benyttes fortrinsvis til overførsel af tekstbeskeder via e-post. På dette område er andelen af brugere i Japan nærmest lavere end antallet af SMS-brugere i Nordeuropa. De egentlige i-mode-tjenester har ikke flere brugere end de tilsvarende SMS-tjenester i Norden, viser rapporten fra Strand Consult. Endelig tjener den japanske operatør, NTT DoCoMo nogenlunde det samme som førende nordeuropæiske operatører, lyder konklusionen.
Nu er der over 30 millioner brugere af det japanske i-mode-system, som giver mulighed for at få adgang til særlige i-mode-informations- og underholdningstjenester via mobilselskabet NTT DoCoMos net. I-mode-tjenesterne blev introduceret i februar 1999, hvilket betyder, at den gennemsnitlige vækst i antallet af brugere har været på over en million om måneden.
Vejen til succes
Det har været afgørende for i-modes succes, at NTT DoCoMo, har selskabet har 58 procent af de japanske mobilkunder, og at i-mode tjenesterne kører udelukkende på deres net. Dermed har selskabet været i stand til at stille krav om hvilke specifikationer, mobilproducenterne skulle fremstille telefoner efter. Dermed har de været i stand til at undgå de kompatibilitetsproblemer, der plagede de tidlige telefoner til den nogenlunde sammenlignelige WAP-teknologi. Disse problemer var i høj grad medvirkende til at give WAP et dårligt ry.
De særlige i-mode-specifikationer gør det muligt for brugerne at koble sig på i-mode nettet ved at trykke på en særlig i-mode tast på telefonen. Dette kan lade sig gøre, fordi i-mode fra starten er blevet brugt på et pakkekoblet net, hvor brugerne kan være koblet på hele tiden. De europæiske net er først nu ved at blive pakkekoblede med indførelsen af GPRS-teknologien (General Packet Radio System). Europæiske WAP-brugere har typisk oplevet lange svartider, når de har ville koble sig på. På den anden side har i-mode nærmest været langsommere end sine europæiske paralleller: Der er blevet sendt 9,6 Kbit/s.
To slags tjenester
Der findes to slags i-mode tjenester. De officielle, som er godkendt af DoCoMo, og som får en andel af mobilselskabets indtjening ved trafikken - lidt i stil med princippet om overtakserede SMS-tjenester, der er indført herhjemme. Disse officielle tjenester udgør omkring 2.000 af de i alt omkring 50.000 i-mode-tjenester. De uofficielle i-mode-tjenester kan ikke findes via DoCoMo's søgemaskiner - brugerne skal kende og indtaste adressen, og udbyderne modtager ikke indtægter fra mobilselskabet. Selv om der er omkring 25 gange så man uofficielle tjenester, genererer de to typer tjenester cirka lige meget trafik.
Et i-mode-abonnement koster 300 yen om måneden svarende til knapt 20 kroner oven i mobilabonnementet, herudover takseres cirka to øre for hver datapakke ‡ 128 bytes, som overføres. Disse beløb går ubeskåret til DoCoMo. Herudover opkræves mellem tre og tyve kroner for hver gang en af de officielle tjenester bruges. Dette beløb deler mobilselskabet med tjenesteudbyderen, således at DoCoMo får 9 procent og udbyderen 91 procent.
Japansk SMS
- Det store udbud af tjenester har været afgørende for i-modes succes, og det er blevet fremmet ved, at tjenesteudbyderne har fået mulighed for at tjene penge, fordi NTT DoCoMo udelukkende har sat sig på en forholdsvis begrænset del af omsætningen på tjenesterne. På den anden side begrænses udbydernes mulighed for at tjene på andre tjenester, fordi de udelukkende kan udbyde services på DoCoMo's net: Der er ikke tale om åbne standarder og tjenester, som man kender det i Europa, siger rapporten fra Strand Consult.
Men den mest benyttede egenskab ved i-mode er dog ikke tjenesterne, men muligheden for at modtage og sende e-post-beskeder. Dermed skal i-modes succes ikke sammenlignes med udbuddet og brug af mobiltjenester, men med udbredelsen af SMS-tekstbeskeder.
Her har Strand Consult beregnet, at hvor 30 procent af Japans befolkning udveksler e-post via i-mode, er det tilsvarende tal for hele Europa 24 procent. I nordeuropæiske lande er antallet af SMS-brugere dog oppe på 54 procent, siger rapporten.
De egentlige officielle i-mode-tjenester, der betales for, har ikke flere brugere end de tilsvarende betalte mobiltjenester i førende europæiske lande som Norge, konkluderer rapporten fra Strand Consult.
På trods af sit store antal kunder tjener DocoMo ikke mere end sine europæiske konkurrenter. Teleanalytiker-firmaet har beregnet, at i-mode-aktiviteterne bidrager med cirka 15 procent af det japanske selskabs omsætning. Den samme andel udgør indtægterne fra SMS-aktiviteter for førende operatører i Norge, Finland og Tyskland.