Denne artikel stammer fra det trykte Computerworlds arkiv. Artiklen blev publiceret den Computerworld d. 25. juni 2004.
Forbrugerelektronik fylder godt i de danske dagligstuer. Her giver vi et bud på, hvilke nye digitale apparater, der vil få plads i hjemmene.
I de kommende årtier vil de danske hjem blive fyldt med ny teknologi, der kan gøre livet lettere eller i det mindste mere underholdende. For danskere er vilde med elektronik. Vi kan næsten ikke få nok af det. Hvis vi kan se en mening med teknologien, kaster vi os gladelig over nye produkter, så snart prisen har nået et rimeligt leje. Det bedste eksempel er nok dvd-afspillere, der på rekordtid er trængt ind i halvdelen af alle danske hjem.
Ifølge den danske brancheorganisationen for forbrugerelektronik BFE brugte danskerne 12 milliarder kroner på fem millioner apparater i 2003, og størstedelen af de nye stykker elektronik var digitale. MP3 har for længst afløst kassettebånd, når musikken skal være mobil, kameraet er blevet digitalt, dvd er i fuld gang med at afløse VHS på videosiden, og flade fjernsyn vil vinde frem på bekostning af de store skrumler med billedrør.
Hos de mest teknofile i befolkningen kan man allerede nu se, hvilken vej vinden blæser for familien Danmark: Vi vil få bredbåndsforbindelser og trådløse netværk, der kan bringe video til hjemmebiografer med storskærm og surroundsound, og vi vil se en sammensmeltning af computerteknologi og traditionel forbrugerelektronik. Størstedelen af den nye teknologi i hjemmet vil være centreret om underholdning. Hvorfor gå i biografen, når man kan hente premierefilm direkte ind i stuen og se dem på storskærm med surroundsound?
Video i digital form
Den gode, gamle VHS-video er håbløst forældet. Fremover vil vi afspille og optage video i digital form. I dag kan man købe sig en dvd-optager for 2.500 kroner, og denne pris vil falde i samme takt, som det var tilfældet for dvd-afspillere. Vi kommer også til at se massevis af harddisk-baserede videooptagere, hvor fjernsynsprogrammerne gemmes på en harddisk og eventuelt senere kan brændes ned på en dvd, hvis det er noget, der er værd at gemme.
Med de nye videooptagere er det slut med at spole, og man kan holde en pause i en direkte udsendelse, idet programmet blot gemmes på harddisken eller dvd'en, indtil man er klar til at se videre.
Firmaer som Microsoft arbejder ihærdigt på at få pc'en ind i stuen, vel at mærke en meget brugervenlig computer, der både kan bruges som almindelig pc såvel som tv-tuner, radiomodtager, videooptager, dvd-afspiller, spilkonsol, stereoanlæg og for den sags skyld som telefonsvarer. Sådanne alt-i-en-apparater kan sagtens vise sig at blive fremtidens underholdningscentre. Der er jo ingen grund til at have flere kasser end højst nødvendigt stående i dagligstuen.
Film efter behov
Hvis videooptageren eller underholdningscomputeren har netkort, der eventuelt kan være trådløst, åbner der sig nye muligheder. Så kan man benytte maskinen til at hente fotos, musik og film fra andre af hjemmets apparater, man kan hente video-filer via nettet til afspilning, når man har tid, og det bliver også nemt at dele sine optagelser med andre.
Med en hurtig forbindelse slipper man for at hente film i videoudlejningsbutikken, i stedet får man dem bare sendt direkte til hjemmets avancerede videooptager eller computeren. Video-on-demand bliver stort inden for det næste årti. Premiere-film vil kunne streames direkte til hjemmet, så man kan se filmene i hjemmebiografen samme aften, som de kommer op i biograferne. Det er bare et spørgsmål om at betale prisen.
I den fagre nye verden vil alverdens udsendelser være til rådighed på nettet. En central server hos internet-leverandøren eller andre firmaer med speciale i den slags vil rumme samtlige tv-udsendelser, så man aldrig skal ærgre sig over at have gået glip af et program. Den private videomaskine bliver faktisk helt overflødig. Hvorfor optage et tv-program, når det ligger på nettet?
Hurtige forbindelser
Streaming video kræver høj båndbredde, ikke mindst i fremtiden, hvor den nye fjernsynsstandard HDTV vinder frem og filmene får højere kvalitet. Når den faste forbindelse skal kunne klare video-on-demand såvel som en lang række fjernsynskanaler i høj opløsning, skal der en hurtig forbindelse til.
De fleste danske hjem kan få en ADSL-forbindelse, hvor hastigheden for download kan komme op på mindst to megabit i sekundet, og der er masser af potentiale i kobberkablerne. Med VDSL-teknologi, som er den oplagte afløser til ADSL, kan der presses op mod 100 megabit gennem et par kobberkabler hvert sekund.
Her stopper festen ikke. El-selskaberne vil bruge 20 milliarder kroner på at fremtidssikre det danske fastnet med fiberoptiske kabler, som på sigt kan nå helt ind til den enkelte bolig. Det giver mulighed for overførselshastigheder i gigabit-klassen.
Prisen på hurtige internetforbindelser falder i et omfang, så man hvert år kan fordoble sin båndbredde, uden at man skal af med flere penge. Så må man bare håbe, at der bliver nok at bruge den høje båndbredde til, men der er håb om, at indholdsleverandørerne vågner op, så både musik og film kan hentes over nettet uden besvær og mod en rimelig betaling.
Hjemmebio
HDTV med en opløsning på 1.920 x 1.080 eller 1.280 x 720 pixels bliver fremtidens tv-standard. Det giver film med en langt højere kvalitet end den, som dvd kan byde på, så billederne kommer til at ligne virkeligheden endnu mere - om end man stadig kommer til at savne den tredje dimension.
Den høje opløsning betyder, at der ikke er plads til en spillefilm på et par timer på en dvd-skive. Derfor er der brug for en afløser til dvd, og denne afløser kommer enten til at hedde HD DVD eller Blu-ray. Medierne får plads til mere end 20 gigabyte data, og videooptagere til Blu-ray-formatet er allerede til salg i Japan.
Film i HDTV-kvalitet kræver et tv-apparat af langt bedre kvalitet end de fjernsyn, der står i de danske hjem i dag. Dertil kommer, at tendensen går mod flade fjernsyn med et stort billedareal i bredformat, og prisen på disse skærme falder kraftigt.
I et par år endnu vil plasma-fjernsyn stadig være de mest populære, når man skal anskaffe sig et fladt tv-apparat på 40 tommer eller derover, men LCD er stille og roligt ved at vinde frem. Fjernsyn baseret på LCD-teknologi giver et roligt og skarpt billede i høj opløsning, og de er mere holdbare og mindre strømslugende end plasma-skærme.
Også nye displayteknologier som OLED vil vinde frem i løbet af et årti eller to. Det kan man læse mere om i artiklen om fremtidens skærme andetsteds her i bladet
Et kæmpe fjernsyn er ikke nok til at give en biograflignende oplevelse. Der skal også surroundsound til, og lydanlæg, der kan skaffe lyd fra alle sider, er da også ved at trænge ind i stuerne.
IP-telefoni
Med en bredbåndsforbindelse ligger det lige for at erstatte den gammeldags telefonforbindelse med telefoni over internettet, og om få år vil IP-telefoni have fortrængt traditionel telefoni i en meget stor del af de danske hjem. Og det er såmænd ikke fordi, der skal den helt store båndbredde til. 128 kilobit/s begge veje skulle være nok.
Der vil vel at mærke ikke være tale om, at man skal tænde sin computer for at telefonere. I stedet vil en lille boks til få hundrede kroner sidde mellem internetforbindelsen og den gode, gamle telefon, og den vil kunne klare jobbet med at oversætte talen til digitale signaler, hvis man da ikke køber sig en særlig IP-telefon fra starten af.
I det daglige vil familien Danmark ikke mærke den store forskel mellem traditionel og internetbaseret telefoni, men IP-telefoni betyder billigere telefonregninger. Prisen på samtaler kommer helt i bund, uanset distancen.
Det trådløse hjem
Trådløse netværk er blevet vældigt populære i hjemmene, hvor bærbare pc'er og lommecomputere kan komme på nettet uden et kabel. Fremover vil stadig mere elektronik få trådløs forbindelse med omverdenen - også enheder som stereoanlæg og fjernsyn. Målet er, at al hjemmets digitale elektronik skal kunne kommunikere trådløst, uanset type og mærke.
Danske Kiss Technology har vist vejen med dvd-afspillere med harddisk og mulighed for trådløs netværksforbindelse, og vi kommer til at høre meget mere fra denne producent.
Philips' Streamium-produkter hører også til første generation af forbrugerelektronik med trådløs netværksforbindelse. Serien rummer fjernsyn, dvd-afspiller og stereoanlæg, der kan afspille medie-filer, der er modtaget via netværket - eventuelt fra internettet.
Philips benytter 802.11g-standarden i produkterne, og det sætter visse begrænsninger. Man kan ikke umiddelbart bruge de nuværende standarder for trådløse netværk til at overføre dvd-film eller for den sags skyld HDTV, for båndbredden er ikke høj nok. Fremtidens hjemmenetværk bliver i stedet baseret på UWB-teknologi.
UWB står for Ultra Wideband, og her kommer vi op på hastigheder på flere hundrede megabit i sekundet mellem enheder, der kan stå op til 10 meter fra hinanden. UWB-teknologien parret med standarder for trådløs overførsel af data mellem alle former for computere og forbrugerelektronik vil gøre kilometervis af kabler overflødige og dermed forhåbentlig gøre det lidt nemmere at bruge den herlige elektronik.
Billedtekst:
Flade fjernsyn som dette gigantiske Samsung LCD HDTV med en billeddiagonal på 144 centimeter bliver fremtidens standard i de danske stuer, men prisen skal først noget længere ned.
Billedtekst:
Hjemmebiograf-anlægget Philips Streamium MX6000i kan sluttes til et trådløst eller kablet netværk, så man kan hente film, billeder og musik fra internettet eller fra hjemmets pc'er.
Billedtekst:
aMed underholdningscomputere som denne prototype fra FIC kan man blandt andet optage video direkte til en harddisk, afspille dvd-film såvel som MP3-filer og få forbindelse med andre apparater via trådløst netværk.
Billedtekst:
Allerede i dag kan man få video-on-demand, hvis man har den rette internetforbindelse. Her er der Dansk Bredbånd, der tilbyder spillefilm streamet i Windows Media-format med en båndbredde på en megabit i sekundet.