Af Knud Søndergaard, Alt om Data
Denne artikel er oprindeligt bragt på Alt om Data. Computerworld overtog i november 2022 Alt om Data. Du kan læse mere om overtagelsen her.
En firpersoners transportrobot kontrolleret af en supercomputer og udstyret med et arsenal af radarer, laserscannere, kameraer og sensorer. Sådan kan man også karakterisere den nyeste udgave af A8, den største, dyreste og mest luksuriøse Audi (og i tidligere udgaver en populær ministerbil i Danmark).
Den nye bil blev præsenteret i juli, men den kan ikke ventes i handelen før engang næste år. Priser forlyder der intet om, men fra-priserne for de aktuelt tilgængelige A8-modeller spænder fra 1,5 til 2,85 millioner kroner, så der bliver næppe solgt mange til danskere, som selv skal betale for deres transport.
6 forskellige niveauer
Vejen til den selvkørende bil er spækket med niveauer – seks af dem faktisk. Det er den globale forening for ingeniører og tekniske eksperter SAE International, som har sat skik på automatiseringen af biler med denne opdeling.
Niveau 0: Ingen automatisering af nogen art.
Niveau 1: Fører styrer bilen, men får hjælp fra køreassistent til for eksempel at holde farten.
Niveau 2: Computersystemet kan overtage styring og acceleration, men føreren er stadig et menneske.
Niveau 3: Kørslen er automatiseret, men føreren kan blive bedt om at gribe ind.
Niveau 4: Føreren kan stadig gribe ind, men systemet beder aldrig om det.
Niveau 5: Systemet kører bilen fuldt og helt, uden at føreren kan gribe ind.
Skifter selv vognbane
Audi A8 kan fås med ikke færre end 41 assistentsystemer. Så mange teknologiske hjælpere kræver det åbenbart at klare en del af førerens job ved rattet. Det siger sig selv, at bilen automatisk kan holde afstand til forankørende, nødbremse, advare om medtrafikanter i blinde vinkler, skifte vognbane, parkere osv.
Med forståelig stolthed fortæller Audi, at den nye A8 vil kunne fås med verdens første system, der gør en bil selvkørende på niveau 3. Det vil sige, at føreren ikke altid behøver holde hænderne på rattet, men ligefrem kan foretage sig noget andet.
Dette fremskridt skyldes AI-køpiloten, som kan overtage hele kørselsopgaven på motorveje og landeveje med midterrabat ved hastigheder op til 60 km/t. Mens køpiloten klarer igangsætning, acceleration, styring og opbremsning, kan føreren for eksempel se nyheder i full HD-opløsning på infotainment-skærmen.
Denne AI-køpilot kan ikke undgå at blive en succes i Tyskland, hvor kilometerlange køer i nærheden af de store byer snarere er reglen end undtagelsen i myldretiderne.
Med nyudviklede AI-parkpilot- og AI-garage-pilot-funktioner kan den brede og lange bil klemmes ind på snæver plads, for funktionerne gør det unødvendigt, at føreren sidder i bilen under disse manøvrer. Han/hun kan styre det hele via sin smartphone med en myAudi-app og få visuelt live-feedback fra bilens omgivelses-kameraer.
Nu med laserscanner
Kommandocentralen i A8 er døbt zFAS (zentrales FahrerAssistenzSteuergerät) og har fået 50 gange mere regnekraft end forgængeren. Denne enhed opbygger et udførligt billede af omgivelserne på basis af dette batteri af sensorer:
· Tolv ultrasoniske sensorer på front, sider, og bag.
· Fire 360-graders kameraer på front, bag og sidespejle.
· Et frontkamera øverst på forruden.
· Fire mid-range radarer på bilens hjørner.
· En langtrækkende radar på fronten.
· Et infrarødt kamera (til hjælp ved kørsel i mørke) på fronten.
· En laserscanner på fronten.
Denne lange udstyrsliste slutter med en verdensnyhed, nemlig en laserscanner i kofangeren på fronten. Laserlyset fra denne enhed reflekteres af objekter foran bilen og sendes tilbage til scanneren på under et mikrosekund. Laseren registrerer alle slags objekter – også ikke-metalliske – med høj præcision og har et bredt synsfelt, hvad der gør den til et godt supplement til radarer og kameraer.
En forsmag på fremtiden
Af Audis pressemateriale fremgår det, at de forskellige assistenter ikke lanceres på én gang eller som en samlet pakke. Alle mennesker har vel ikke brug for alting, og selv i denne klasse kan prisen nok betyde noget.
Softwaren til assistenterne må det også være en udfordring at få på plads. Og endelig skal bilen godkendes af myndighederne i de lande, hvor den skal sælges. Her ville det være rart med nogle EU-standarder, for det vil ikke være specielt smart, hvis alle tilgængelige features ikke er tilladt i alle lande.
Hvornår de totalt selvkørende biler bliver en realitet, er der mange og meget delte meninger om. Ifølge nogle medier kan en Tesla blive selvkørende i dag, hvis der blot åbnes for hele dens softwarepakke.
Interesseorganisationen FDM forudser noget mindre optimistisk, at vi skal frem til 2025, før selvkørende biler på et vist niveau kommer i handelen, og derefter vil det tage måske 20 år, inden de udgør 90 procent af nybilsalget. Lange udsigter med andre ord.
Audi’en holder øje med trafikken
![selvkørende-bil2](https://www.computerworld.dk/uploads/aod/2017/12/selvkørende-bil2-1024x724.jpg)
![selvkørende-bil](https://www.computerworld.dk/uploads/aod/2017/12/selvkørende-bil-1024x724.jpg)
Med sikker afstand
I vinteren 2016/17 begyndte denne skribents VW Golf med 11 år og 260.000 kilometer på bagen at opgive ævred. Den blev i marts 2017 afløst af en Tiguan SUV, der heldigvis kan købes på gule plader, så der blev råd til at sætte flueben ved samtlige assistentsystemer.
Ligesom Audi A8 har Tiguanen en køassistent, men den kræver mindst én hånd på rattet – plus et let tryk på speederen, hvis trafikken har stået stille for længe. Det er en helt ny fornemmelse at navigere gennem et morgenmylder stort set uden at bruge speeder og bremse eller få slidgigt i en koblingsfod.
Hurtig motorvejskørsel bliver også meget mindre stressende, når man sætter Tiguanen til at holde en sikker afstand til den forankørende bil. Og hvis en utålmodig bil vil skifte bane og klemme sig ind foran én, reagerer assistenten lynhurtigt, så der igen bliver plads i køen. Så håber man blot, at der ikke ligger en bil helt oppe i ens bageste kofanger. Denne situation er den nye Audi A8 rustet til, for dens baglygter går i gang med et større fyrværkeri, hvis nogen kommer for tæt på.
Det kræver lidt tilvænning at få tillid til alle assistenterne, og det føles også sjovt, at rattet gør lidt modstand en stor del af tiden. Det gør mere modstand, hvis man vil skifte bane uden først at blinke af, og det gør kraftig modstand, hvis man har misset nogen eller noget i en blind vinkel.
Og sådan kan vi blive ved. Fodgængere og cyklister på afveje kan aktivere nødbremsen, hvis man skulle have været uopmærksom et øjeblik, og med nogen træning kan man blive mester i parallelparkering. Bundlinjen er, at det bliver nemmere, sikrere og mindre stressende at køre, når bilen har intelligente systemer – især på længere ture.