Af Knud Søndergaard, Alt om Data
Denne artikel er oprindeligt bragt på Alt om Data. Computerworld overtog i november 2022 Alt om Data. Du kan læse mere om overtagelsen her.
Et skrækscenarie for de fleste er at komme hjem til et hus eller en lejlighed, hvor der har været ubudne gæster. Et er, at skader skal udbedres, og forsvundne ejendele identificeres. For mange er det psykiske mindst lige så slemt – at fremmede har gennemrodet alting og på den måde krænket ens intimsfære.
Man kan altid diskutere, hvor meget man bør ofre for at forebygge indbrud. Men det kan fastslås, at Danmark er et af de mest indbrudshærgede lande i Europa, og op mod hver tredje dansker har oplevet et indbrud eller et indbrudsforsøg i sin nuværende bolig. Dette øger interessen for tryghedsskabende produkter.
Heldigvis er det meste elektroniske sikkerhedsudstyr blevet til at betale, og nok så væsentligt – de fleste kan selv installere og betjene grejet, så de kan slippe for en dyr abonnementsløsning hos et sikkerhedsfirma.
Godt begyndt med et Wi-Fi-kamera
På hjemmesider som Bolius (Realdania), Nabohjælp (TrygFonden) og Det Kriminalpræventive Råd (DKR, mange organisationer og virksomheder) er der masser af gode råd om at forebygge indbrud. Videoovervågning hos private er dog ikke højt prioriteret i DKRs anbefalinger, hvor man blandt andet anfører, at lovgivningen omkring tv-overvågning er kompliceret og begrænser, hvad man reelt kan bruge sin videoovervågning til. Se også afsnittet ”Hvad siger loven?” sidst i denne artikel.
Bemærk det lille ord ”tv” i forbindelse med overvågning. Loven taler også om ”tv-kamera, fotografiapparat eller lignende apparat”, og det skyldes nok, at den er fra 2005 med ændringer foretaget i 2006 og 2007.
I vores aktuelle ”Virkelighed 2018” kan man for nogle få hundrede kroner og opefter erhverve et absolut brugbart overvågnings-kamera, opkoble det til internettet via sit
Wi-Fi-netværk og se, hvad der sker derhjemme – næsten ligegyldigt hvor man befinder sig. Man kan som regel også gemme optaget indhold på et hukommelseskort eller i skyen og dele det.
Et overvågningskamera kan frit købes af en enhver, og det skal heller ikke tilmeldes noget offentligt register. Derfor ved ingen præcist, hvor mange overvågningskameraer der er i Danmark, eller hvor de sidder, men at dømme efter mediernes omtale regnes denne situation ikke for noget større problem.
I denne artikel kommer vi også ind på nogle af de produkter, som kan opkobles på et Wi-Fi-netværk og advare om andre farer end indbrud. Det drejer sig blandt andet om sensorer, der reagerer på indtrængning i et hjem samt røg, farlige luftarter, vandlækage og andre fænomener, som kan kræve hurtig handling.
Indendørs/udendørs, med/uden kabel?
Inden du bestemmer dig for et overvågningskamera, så start med at beslutte, om det skal installeres indendørs i læ for fugt og temperatursvingninger, eller det skal sidde udendørs i alt slags vejr.
Til udendørs brug er det vigtigt at være opmærksom på kameraets såkaldte IP-klasse, der fortæller, hvor modstandsdygtigt det er over for støv og vand.
Hvis et kamera eksempelvis er IP65-vejrsikkert, betyder 6-tallet, at det er støvtæt, mens 5-tallet fortæller, at det er beskyttet mod vandstråler. Det sidste vil sige, at en vandslange på afveje er i orden, men hvis du vil rengøre det med en højtryksrenser, skal du mindst satse på IP66 og gerne højere.
Et Wi-Fi-overvågningskamera kan kommunikere trådløst med hjemmets router, men nogle modeller kan også tilsluttes med et Ethernet-kabel. En trådløs opkobling er selvfølgelig nemmest at etablere og giver normalt også udmærkede resultater, men et kabel er det sikreste. Vi starter altid med Wi-Fi og begynder først at tænke i kabelbaner, når alt andet svigter. Og efter at vi har indrettet os med et mesh-system, er Wi-Fi-dækningsproblemer blevet fortid.
Især for udendørs overvågningskameraer kan den nødvendige strømforsyning være en udfordring i et privat hjem. Stikkontakter følger ofte Murphys Lov: Uanset hvor mange man har, er der aldrig én tæt ved det sted, hvor man skal bruge strøm.
Så kan en løsning være et kabelfrit kamera, som strømforsynes af batterier, men disse skal dog med jævne mellemrum udskiftes eller oplades. Det betyder, at sådan et kamera bør placeres nogenlunde let tilgængeligt, og så kan det også være udsat for tyveri eller sabotage.
En mere permanent løsning kan være et solcellepanel til opladning af batteriet. Anskaffelsesprisen bliver noget højere, men udgifterne og besværet ved vedligeholdelse kan i flere år holdes på nul.
Opløsning og synsfelt
To andre vigtige egenskaber ved et overvågningskamera er dets opløsning (hvor skarpt det tegner) og synsfelt (hvor meget det får med på billedet).
Vi kender ingen aktuelle eksempler på overvågningskameraer med lavere opløsning end HD, som står for High Definition med 720 vandrette linjer med 1280 pixel på hver linje.
Full HD eller FHD med dobbelt så høj opløsning på 1080 vandrette linjer à 1920 pixel er efterhånden ikke meget dyrere end almindelig HD og er klart at foretrække. Sådan et kamera indfanger flere detaljer og giver bedre muligheder for at zoome ind på et motiv.
Der findes et enkelt eksempel på et overvågningskamera til privat brug, som er udstyret med en 4K-sensor med fire gange så høj opløsning som FHD. Dette kamera leverer dog ikke et 4K-videosignal, men udnytter den store billedsensor til at arbejde med flere vinduer i billedfladen og et større dynamikområde.
Et kameras synsfelt kan opgives i grader, og 180° er ikke længere usædvanligt. Det vil sige, at objektivet er så vidvinklet, at det kan se vinkelret ud til siderne. Det kan med andre ord overvåge et helt rum, hvis det placeres klos op ad en væg.
![](https://www.computerworld.dk/uploads/aod/2018/07/04_Wideangle_a-1024x576.jpg)
Det store overblik opnås på bekostning af billedets linearitet. I centrum er linjerne rette, men ud mod billedets top, bund og sider opstår der en fiskeøje-effekt, som kan være morsom, men ikke gør det nemmere at identificere personer.
Et synsfelt på 180° bør ubetinget kombine-res med FHD-opløsning, så man bedre kan zoome ind på detaljer i billedet.
![](https://www.computerworld.dk/uploads/aod/2018/07/02_DCS-2670L_Side-copy-1024x734.jpg)
Nattesyn
Normalt er overvågningskameraer konstrue-ret til at se i mørke. Det sker ved hjælp af infrarøde lysdioder, som oplyser motivet i nogle meters afstand – typisk 3-8 m – og giver sort/hvid-billeder.
Når nattesynet skal bruges, er det vigtigt, at den automatiske lysmåler ikke bliver forvirret. Hvis der eksempelvis er en lys flade tæt ved kameraet, kan det tro, at omgivelserne er forholdsvis godt belyst, og så kan det blive svært at se detaljer i baggrunden.
Hvis man vil have et kamera til at overvåge et større område, når det er mørkt, er det nødvendigt med mere lys. Man kan forholdsvis nemt få nogle kameraer til at styre en smart stikkontakt og tænde en projektør, når de registrerer bevægelse i synsfeltet. Så kan man chokere en ubuden gæst med en kraftig halogen- eller LED-projektør, samtidig med at man får mere brugbare billeder i kassen.
![](https://www.computerworld.dk/uploads/aod/2018/07/06_LIFX__Package-1024x697.jpg)
Man kan også være mere raffineret og bruge en infrarød projektør med usynligt lys til at hjælpe kameraets indbyggede lysdioder. Smartpære-firmaet LIFX har lanceret en pære, som ikke alene kan lyse i 16 mio. forskellige farver og hvidt med justerbar farvetemperatur. A60, som pæren er døbt, kan også udsende 950 nm (nanometer) infrarødt lys, og dette kan fungere automatisk. Når det bliver mørkt, og pæren er slukket i appen, tændes det infrarøde lys og forbedrer overvågningsbilledet.
![](https://www.computerworld.dk/uploads/aod/2018/07/07_LIFX__Slide_NightVision-1024x576.jpg)
Alt om DATA har prøvet denne pære, og vi kan bekræfte, at det infrarøde lys fungerer, men virkningen er mest udtalt i større områder eller i forbindelse med kameraer med svage lysdioder.
Hvad siger loven?
![](https://www.computerworld.dk/uploads/aod/2018/07/03_TP-Link_NC450_4-1024x762.jpg)
![](https://www.computerworld.dk/uploads/aod/2018/07/05_Arlo-Solar-Panel-1024x708.jpg)
![](https://www.computerworld.dk/uploads/aod/2018/07/09_Water-Sensor-1024x576.jpg)
Advarsler om andre farer
Indbrud er ikke det eneste, ingen af os bryder os om at komme hjem til. Noget af det værre, vi kan forestille os, er en indendørs svømmepøl i kælderen som følge af et skybrud eller en lækkende (op)vaskemaskine. Eller hvad med en harmløs strømforsyning, der har kortsluttet, brændt sig gennem en bordplade og svinet hele hjemmet til med sod og stinkende røg?
I et perfekt gennemført smarthome kan der etableres overvågning af alt. Hvis man har en fjernaflæst vandmåler, kan den reagere på enhver afvigelse fra normalen, men ellers findes der sensorer, som monteres i gulvhøjde og slår alarm, hvis vand pludselig skaber forbindelse mellem to elektriske kontakter.
Noget tilsvarende er muligt med smarte stikkontakter – smartplugs. De kan styres centralt eller med en app og sende en push-besked, hvis forbruget stiger voldsomt – eller falder til nul. Begge dele kan være farligt – det sidste f.eks. hvis klienten er et køleskab eller en fryser.
En eller flere Wi-Fi-opkoblede røgalarmer bør være obligatorisk i ethvert hjem, for de kan advare om både egentlig brand og nedsmeltende elektronik.
Dit eget alarmsystem?
Hidtil har vi beskæftiget os med overvågningsprodukter, hvis fællesnævner er Wi-Fi-opkobling og ingen eller begrænset understøttelse af enheder fra fremmede mærker. Hvis man blander flere fabrikater og generationer, kan man ende op med et betydeligt antal apps på sin smartphone.
Masser af gode kræfter arbejder på at indføre fælles standarder for overvågningsløsninger, men indtil videre med begrænset succes. Med spillere som Apple, Amazon, Google, Samsung og andre sværvægtere står vi med en flok gigant-egoer, der har mere end svært ved at afgive suverænitet og samarbejde.
Hvis overvågningen af et hjem skal omfatte mere end kameraer, kan man overveje at investere i et alarmsystem, som er baseret på Wi-Fi og kan udstyres med sensorer til registrering af forskellige begivenheder.
Sådan et moderne alarmsystems hjerte er en central, som modtager signaler fra diverse sensorer og kommunikerer trådløst eller kablet med hjemmets router. De enkelte enheder i sådan et system kan normalt købes enkeltvis, men der kan være penge at spare ved at starte med en pakke og eventuelt bygge videre på den.
![](https://www.computerworld.dk/uploads/aod/2018/07/08_House-Kit-Alarm-System-copy-1024x768.jpg)
Et typisk eksempel er Villapakken fra danske SikkertHjem, som koster 1699 kr. og har alt det nødvendige til at komme i gang, bl.a. to åbningskontakter til vinduer og døre plus to infrarøde bevægelsessensorer. I løs vægt er der tilbehør for 1909 kr., og så får man ikke centralen kylet i nakken. Firmaets øvrige tilbehørsprogram omfatter en vibrationssensor, en vandsensor, en røgalarm samt indendørs og udendørs overvågningskameraer og sirener.
Hvad siger loven?
Som privatperson må du kun videofilme i dit eget hjem og, hvis du bor i hus, kun på din egen grund. Dit overvågningskamera må ikke fange personer og køretøjer på offentlig vej. Skulle du ”være kommet til” at foretage ulovlige overvågningsoptagelser, er det meget kriminelt at dele dem, især på sociale medier.
Her er politiets såkaldte domfældelsesprocent langt højere end de sølle 3 %, de scorer på anmeldte indbrud. I modsætning til virksomheder og institutioner er du ikke forpligtet til at skilte med din overvågning, men det vil nok være smart at sætte de stickers, som typisk følger med den slags kameraer, på strategiske steder.
Det kan måske få tyve til at fortsætte til naboen. Det er vigtigt, at du sørger for, at din egen netværkssikkerhed er i orden. Derfor bør du ændre kameraernes fabriksindstillede adgangskoder til nogle andre tegnkombinationer, så folk ikke uden videre kan bruge dit eget udstyr til at se, om du er hjemme, og om du har noget, der er umagen værd at stjæle