Denne artikel stammer fra det trykte Computerworlds arkiv. Artiklen blev publiceret den Computerworld d. 31. maj 2002.
Dansk mærkesag gennemføres i nyt udbudsdirektiv. Det bliver tilladt for leverandører og udbudsgiver at snakke sammen undervejs i komplekse udbudsforretninger, hvis man bruger ny udbudsform.
IT-branchen og de offentlige myndigheder fik i al ubemærkethed et gennembrud i EU i sidste uge. Det skete, da der blev opnået politisk enighed i Ministerrådet for Det Indre Marked om EU's nye udbudsdirektiv.
Det nye udbudsdirektiv erstatter de tre nuværende direktiver om udbud af tjenesteydelser, varer og bygge/anlæg, som slås sammen til et.
I det nye direktiv kommer en helt ny udbudsform, der hedder Konkurrencepræget Dialog. Og det er lige hvad alle aktører på det danske marked i flere år har været enige om, at der er brug for. For ifølge de nuværende udbudsdirektiver er dialog før og under udbudsforretningen forbudt.
Dansk sejr
Hos ITEK siger direktør Tom Togsverd:
- Lempelsen er i høj grad noget, vi glæder os til. Praksis opleves jo som meget stiv af vores medlemsvirksomheder, og det har også været diskuteret, om man i den danske fortolkning af udbudsdirektiverne har været mere katolske end paven, så jo, vi er meget tilfredse med den nye udbudsform.
Dansk Industri har gennem den europæiske erhvervsorganisation UNICE skubbet meget på for at få lempet udbudsreglerne og få indført dialog.
- Vi betragter det helt klart som en dansk sejr. Dialog er en fordel for både kunde og leverandør og helt nødvendig for et bedre match mellem det, leverandøren kan yde, og det kunden ønsker. Dialog er også en forudsætning for at samle ændringer op undervejs i processen, siger Tom Togsverd, ITEK.
Han betragter de nye udbudsregler som en håndsrækning i bestræbelserne på at undgå offentlige IT-skandaler.
Konkurrencepræget dialog
Den nye udbudsform må kun bruges til komplekse udbud som for eksempel større IT-projekter eller anlægsarbejder.
- Tilladelsen til dialog mellem parterne sigter blandt andet på at forhindre IT-skandaler eller kuldsejlede IT-projekter i det offentlige, siger en af de danske forhandlere gennem de seneste to år, specialkonsulent Marianne Larsen, Konkurrencestyrelsen.
I Konkurrencepræget dialog er der indskudt en dialogfase mellem prækvalifikationsrunden og tilbudsgivningen, hvor udbyder og leverandør i modsætning til i dag må snakke sammen om den løsning, leverandøren har foreslået.
Marianne Larsen forklarer, at udbyderen i dialogfasen starter med at give de prækvalificerede leverandører nogle beskrivende dokumenter, som ikke er lige så detaljerede som kravspecifikationen i et normalt udbudsmateriale.
- Udbyderen kan beskrive sine ideer, hvilke overvejelser man har gjort sig og hvad for en opgave man overordnet ønsker løst, siger Marianne Larsen.
Snak om eget forslag
Herefter kommer de prækvalificerede leverandører så med deres bud på en løsning. Og den løsning er det tilladt at snakke om.
- Udbyderen må dog kun snakke med den enkelte leverandør om dennes eget løsningsforslag. Leverandørerne skal altså ikke frygte, at de øvrige konkurrenter får indblik i deres forslag, siger Marianne Larsen, som efter to års forhandlinger, som det sidste halve år under det spanske formandskab har været meget intensive, kan både direktivforslagstekst og fortolkning udenad.
Efter dialogfasen kommer endelig tilbudsfasen, som slutter med, at en vinder udpeges som normalt.
Billedtekst: - Vi glæder os i høj grad til lempelsen i udbudreglerne. Praksis opleves jo som mget stiv af vores medlemsvirksomheder, siger ITEK's direktør Tom Togsverd. Foto: Torben Klint
Boks:
Må vente to-tre år på de nye regler
Selv om der nu er opnået politisk enighed om det nye direktivforslag om udbud af varer, tjenesteydelser og bygge/anlæg er der alligevel årelang udsigt til, at myndighederne kan begynde at bruge den nye udbudsform Konkurrencepræget Dialog ved komplekse IT-udbud.
Ifølge specialkonsulent i Konkurrencestyrelsen, Marianne Larsen, skal teksten til et søsterdirektivforslag om forsyningsvirksomhed aller først forhandles færdigt. Det kommer til at ske under det danske formandskab i efteråret, og først herefter gives de to udbudsdirektivforslag tilbage til EU-Parlamentet.
Med de obligatoriske tidsfrister kan direktivet tidligst blive endeligt vedtaget i forsommeren 2003. Lægges hertil en implementeringstid i medlemslandene på halvandet år, er vi fremme ved efteråret 2004, eller foråret 2005, før de nye udbudsregler træder i kraft.